Eiropas globālā pieeja sadarbībai pētniecībā un inovācijā: stratēģiska, atklāta, savstarpīga
![](https://rezeknesnovads.lv/wp-content/uploads/fly-images/209314/1-2-921x654.jpg)
18. maijā Komisija pieņēma paziņojumu par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai: Eiropas stratēģiju starptautiskai sadarbībai mainīgā pasaulē. Tādā veidā Eiropas Savienība tiecas kļūt par vadošu atbalstu starptautiskām pētniecības un inovācijas partnerībām un rast inovatīvus risinājumus, kā mūsu sabiedrību padarīt zaļu, digitālu un veselīgu. 18/05/2021
Izcila pētniecība rodas pasaules gudrāko prātu sadarbībā. Eiropas Savienībai tā ir stratēģiska prioritāte. Tomēr starptautiskā pētniecības un inovācijas sadarbība notiek globālā vidē, kura ir mainījusies, kurā aug ģeopolitiskā spriedze un tiek apdraudētas cilvēktiesības un pamatvērtības. ES reaģē, rādot priekšzīmi un sadarbībā ar pārējo pasauli veicinot multilaterālismu, atklātību un savstarpību. ES sekmēs globālo reaģēšanu uz tādiem globāliem izaicinājumiem kā klimata pārmaiņas vai pandēmijas, ievērojot starptautiskos noteikumus un ES pamatvērtības un stiprinot savu atvērto stratēģisko autonomiju.
Priekšsēdētājas izpildvietniece jautājumos par digitālajam laikmetam gatavu Eiropu Margrēte Westager emphasized: “Atvērtība vienmēr bijusi stūrakmens ES sadarbībā ar pārējo pasauli. Mūsu reakcija uz pandēmiju ir parādījusi, kādas priekšrocības piemīt atvērtākai zinātnei un datu kopīgošanai; tās ir sniegušas ieguvumus Eiropas un pārējās pasaules iedzīvotājiem. Šī stratēģija mums palīdzēs pasaulē izveidot pētniecības un inovācijas kritisko masu, gādājot risinājumus mūsdienu neatliekamajām globālajām problēmām.”
Commissioner for Innovation, Research, Culture, Education and Youth Maria Gabriela: “Lai nodrošinātu, ka šī atvērtība darbojas un ka pētnieki var pēc iespējas vieglāk sadarboties pāri robežām, mums ir vajadzīgs ne vien lielāko finansētāju, piemēram, Eiropas Savienības, atbalsts, bet arī skaidrs satvars, kas veido vienlīdzīgus konkurences apstākļus tādos jautājumos kā ētiska un cilvēkcentriska pētniecība, taisnīga attieksme pret intelektuālo īpašumu un savstarpīga piekļuve pētniecības programmām. Mēs aktīvi sadarbosimies ar partneriem, kas šīm vērtībām un principiem pievienojas.”
Pieeja “Eiropas komanda”
Šī globālā pieeja pētniecībai un inovācijai no jauna apliecina, ka Eiropa ir apņēmusies veicināt un ievērot tādu pasaules mēroga atvērtības līmeni, kāds vajadzīgs, lai sekmētu izcilību, apvienotu resursus zinātnes progresa panākšanai, kā arī lai veidotu dinamiskas inovācijas ekosistēmas. Ņemot vērā šo mērķi, ES sadarbosies ar starptautiskajiem partneriem, lai veidotu vienotu izpratni par tādiem pētniecības un inovācijas pamatprincipiem un tādām to pamatvērtībām kā akadēmiskā brīvība, dzimumu līdztiesība, pētniecības ētika, atvērtā zinātne un uz pierādījumiem balstīta rīcībpolitikas veidošana.
Jaunās stratēģijas pamatā ir divi līdzsvarā apvienoti galvenie mērķi. Pirmkārt, stratēģijas mērķis ir tāda pētniecības un inovācijas vide, kas balstītos uz noteikumiem un vērtībām un turklāt principā būtu atvērta, — visas pasaules pētniekiem un novatoriem tā palīdzētu sadarboties daudzpusējās partnerībās un rast risinājumus globālām problēmām. Otrkārt, stratēģija tiecas panākt savstarpību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskajai sadarbībai pētniecībā un inovācijā. Turklāt tas, kā cīņā pret koronavīrusa pandēmiju globāli — arī ar daudzpusēju platformu un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektu starpniecību —, ir reaģējusi Eiropas Savienība, ir parādījis, kā iespējams apvienot spēkus, lai zinātniskas atziņas un starptautiskās vērtību ķēdes padarītu maksimāli piekļūstamas.
Lai sasniegtu savus mērķus, ES sāks vairākas darbības. Piemēram, Eiropas Savienība pētniekiem un pētnieku organizācijām sniegs atbalstu, kas paātrinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, arī programmā “Apvārsnis Eiropa” īstenojot vērienīgu “Āfrikas iniciatīvu”. Komisija plāno arī publiskot rīcības pamatnostādnes gadījumiem, kur notiek pret ES pētniecības organizācijām un augstākās izglītības iestādēm vērsta iejaukšanās no ārzemēm. Šīs pamatnostādnes ES organizācijām palīdzēs nosargāt akadēmisko brīvību, integritāti un institucionālo autonomiju.
Svarīgs stratēģijas īstenošanas instruments būs nākamā ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma Horizon 2020 2021.–2027. gadam. Lai nosargātu ES stratēģiskās priekšrocības, intereses, autonomiju vai drošību, izņēmuma kārtā un vienmēr pienācīgi pamatotos gadījumos šajā programmā paredzēts, ka dalība tās darbībās var būt ierobežota, pašai programmai joprojām paliekot principā atvērtai. Trešās valstis šajā pamatprogrammā tiks asociētas, dodot tām papildu iespējas piedalīties vispārējā programmā kopumā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalstīm.
Stratēģijas sekmīgai īstenošanai būs nepieciešama cieša koordinācija un sadarbība starp ES un tās dalībvalstīm. Iniciatīvas, kuru pamatā ir pieeja “Eiropas komanda”, Komisija veicinās, apvienojot ES, tās dalībvalstu un Eiropas finanšu iestāžu centienus. Šajā pieejā svarīgs elements būs sinerģija ar tādām citām ES programmām kā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Globālā Eiropa”.
Context
In 2012 Komisijas paziņojums iezīmēja stratēģiju, saskaņā ar kuru īstenot starptautisku sadarbību pētniecībā un inovācijā. Šī stratēģija bija orientieris ES zinātniskajām un tehnoloģiskajām attiecībām ar trešām valstīm, un uz tās balstījās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starptautiskais aptvērums. Pēdējos trīs gados starptautisko sadarbību programmā “Apvārsnis 2020” ir būtiski intensificējušas “starptautiskās sadarbības pamatiniciatīvas”, to vidū vairāk nekā trīsdesmit iniciatīvas, kas paredz vērienīgu sadarbību ar vairākām tādām trešām valstīm un reģioniem kā Āfrika, Kanāda, Japāna, Dienvidkoreja, Ķīna, Indija un citi.
Gandrīz desmit gadus vēlāk šo līdzšinējo stratēģiju nu aizstāj jaunā “Globālā pieeja pētniecībai un inovācijai”, kas ņem vērā globālo kontekstu, kurš mūsdienās ir stipri mainījies; jaunā pieeja ES starptautisko sadarbību saskaņo ar aktuālajām prioritātēm.