Pretmonopola politika: Komisija publicē sākotnējos konstatējumus par lietu interneta patērētājiem nozares apsekojumu
![](https://rezeknesnovads.lv/wp-content/uploads/fly-images/210616/P050267-923623-scaled-921x654.jpg)
Eiropas Komisija šodien publicēja provizoriskos rezultātus, kas gūti tās konkurences nozares apsekojumā par lietu interneta patērētājiem produktu un pakalpojumu tirgiem Eiropas Savienībā. Provizoriskajā ziņojumā ir apstiprināta šo tirgu straujā izaugsme, kā arī norādītas iespējamās bažas, ko pauduši nozares apsekojuma respondenti.
Priekšsēdētājas izpildvietniece Margrēte Westagerin charge of competition policy, he said: “Kad sākām šo nozares apsekojumu, mēs bijām nobažījušies par risku, ka šajā nozarē varētu parādīties vārtziņi. Mūs satrauca, ka tie varētu izmantot savu varu, lai kaitētu konkurencei, tādējādi kaitējot uzņēmumu un patērētāju attīstībai. Pēc šodien publicētajiem pirmajiem rezultātiem šķiet, ka daudziem nozares pārstāvjiem ir līdzīgas bažas. Un godīga konkurence ir vajadzīga, lai maksimāli izmantotu lietu interneta patērētājiem lielo potenciālu to ikdienas dzīvē. Šī analīze tiks izmantota mūsu turpmākajās izpildes un regulatīvajās darbībās, tāpēc mēs ceram tuvākajos mēnešos saņemt papildu atsauksmes no visām ieinteresētajām personām.“
Lietu interneta patērētājiem nozares apsekojums tika uzsākts 2020. gada 16. jūlijā kā daļa no Komisijas digitālās stratēģijas un pēc paziņojuma Komisijas paziņojumā “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”. Izmeklēšanas laikā Komisija apkopoja informāciju no vairāk nekā 200 dažāda lieluma uzņēmumiem, kas darbojas lietu interneta patērētājiem produktu un pakalpojumu tirgos un atrodas Eiropā, Āzijā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Turklāt šie uzņēmumi Komisijai izpauduši vairāk nekā 1000 nolīgumu saturu. Šī informācija ir pamatā šodien publicētajam provizoriskajam ziņojumam.
Sākotnējā ziņojuma galvenie konstatējumi
Sākotnējā ziņojumā par nozares apsekojumu par lietu internetu patērētājiem iekļautie konstatējumi skar: I) lietu interneta patērētājiem produktu un pakalpojumu īpašības, ii) konkurences iezīmes šajos tirgos, iii) galvenās jomas, kas varētu radīt bažas respondentiem saistībā ar lietu interneta patērētājiem tirgu pašreizējo darbību, kā arī to nākotnes perspektīvām.
Lietu interneta patērētājiem produktu un pakalpojumu raksturojums
Provizoriskajā ziņojumā norādīts, ka, lai gan lietu internets patērētājiem ir salīdzinoši jauna joma, tas strauji attīstās un arvien vairāk kļūst par mūsu ikdienas dzīves sastāvdaļu. Turklāt ir vērojama tendence palielināt balss asistentu kā lietotāja saskarņu pieejamību un izplatību, kas nodrošina mijiedarbību ar dažādām viedierīcēm un lietu interneta patērētājiem pakalpojumiem.
Konkurences iezīmes patēriņa lietu interneta produktu un pakalpojumu tirgos
Lielākā daļa nozares apsekojuma respondentu norāda, ka tehnoloģiju ieguldījumu izmaksas un konkurences situācija ir galvenie šķēršļi ienākšanai vai ekspansijai nozarē. Saskaņā ar atbildēm tehnoloģiju ieguldījumu izmaksas balss asistentu tirgū ir īpaši augstas. Attiecībā uz konkurences situāciju daudzi respondenti ir ziņojuši par grūtībām konkurēt ar vertikāli integrētiem uzņēmumiem, kas lietu interneta patērētājiem nozarē un ārpus tās ir izveidojuši savas ekosistēmas (piemēram, Google, Amazon or Apple). Tā kā šie dalībnieki nodrošina izplatītākās viedo un mobilo ierīču operētājsistēmas, kā arī vadošos balss asistentus, tie nosaka viedo ierīču un pakalpojumu integrēšanas procesus lietu interneta patērētājiem sistēmā.
Galvenās iespējamo bažu jomas
- Respondenti pauda bažas par konkrētu ekskluzivitātes un sasaistīšanas praksi saistībā ar balss asistentiem, kā arī par praksi, kas ierobežo iespēju izmantot dažādus balss asistentus vienā un tajā pašā viedierīcē.
- Sākotnējā ziņojumā ir izklāstītas arī iespējamās bažas, ko respondenti pauda par to, ka balss asistenti un viedierīču operētājsistēmas ir starpnieki starp lietotājiem, no vienas puses, un viedierīcēm vai lietu interneta patērētājiem pakalpojumiem, no otras puses. Šī starpnieku pozīcija apvienojumā ar to svarīgo lomu datu radīšanā un vākšanā ļautu viņiem kontrolēt lietotāju attiecības. Šajā kontekstā respondenti ir arī pauda bažas par savu lietu interneta patērētājiem pakalpojumu atrodamību un redzamību.
- Turklāt viedierīču operētājsistēmu un balss asistentu izstrādātājiem ir plaša piekļuve datiem, tostarp informācijai par lietotāju mijiedarbību ar trešo personu viedierīcēm un lietu interneta patērētājiem pakalpojumiem. Nozares apsekojuma respondenti uzskata, ka šāda piekļuve lielam datu apjomam un to uzkrāšana ne tikai sniegtu balss asistentu izstrādātājiem priekšrocības attiecībā uz viņu vispārēja lietojuma balss asistentu uzlabojumiem un stāvokli tirgū, bet arī ļautu tiem vieglāk iesaistīties blakustirgos.
- Respondenti uzskata, ka īpašniektehnoloģiju izplatība, kas dažkārt noved pie “de facto standartu” izveides, kā arī tehnoloģiju sadrumstalotība un kopīgu standartu trūkums, rada bažas par sadarbspējas trūkumu lietu interneta patērētājiem nozarē. Jo īpaši domājams, ka daži balss asistentu un operētājsistēmu izstrādātāji vienpusēji kontrolē sadarbspējas un integrācijas procesus un spēj ierobežot trešo personu viedierīču un lietu interneta patērētājiem pakalpojumu funkcionalitāti salīdzinājumā ar savējo.
Turpmākie soļi
Provizoriskais ziņojums par nozares apsekojuma rezultātiem tagad tiks nodots sabiedriskajai apspriešanai uz divpadsmit nedēļām, proti, līdz 2021. gada 1. septembrim. Visas ieinteresētās personas varēs komentēt nozares apsekojuma rezultātus, iesniegt papildu informāciju vai ierosināt citas problemātiskas jomas.
Komisija plāno galīgo ziņojumu publicēt 2022. gada pirmajā pusē.
Informācija, kas savākta saistībā ar nozares apsekojumu par lietu internetu patērētājiem, sniegs norādes Komisijas turpmākai izpildes un regulatīvajai darbībai. Visi konkurences noteikumu izpildes pasākumi pēc nozares apsekojuma būtu jābalsta uz katra gadījuma novērtējumu. Šie nozares apsekojuma rezultāti var arī palīdzēt notiekošajās likumdošanas debatēs par Komisijas priekšlikumu Digitālo tirgu aktam.
Sīkāku informāciju sk. jautājumos un atbildēs un nozares apsekojuma tīmekļa vietnē