Nautrēnu baznīcā dubultsvētki! – koncertu cikla “Ritmu viļņi” noslēguma koncerts un draudzes baznīcas zvanam “Ontons” 145 gadi
![](https://rezeknesnovads.lv/wp-content/uploads/fly-images/244445/299297920_5595853930474030_2779211927873894087_n-921x654.jpg)
1877. gadā Nautrēnu Romas katoļu draudzes prāvesta Antona Knaševiča laikā tiek iesvētīts Nautrānu baznīcas lielais zvans, kam dots Antona (Ontona) vārds. Visapkārt zvanam trijās rindās ir iekalts teksts latgaliski pēc poļu rakstības parauga atbilstoši 19.gs. vidus tradīcijai: “SZYM ZWONAM WORDS IR ONTONS. AJZGODOTS CAUR STARAWIEJSZONU UN MOKSU MOCIETOJA ONTONA KNASZEWICZA 1877. G. LAI SKAN TAM KUNGAM UZ LELOKA GUDA.”
Jauno mūra baznīcu iesāka celt 1901. gadā toreizējā prāvesta Andreja Kantinīka vadībā. Nedrīkst aizmirst, ka šajā laikā (1865 – 1904) ir latīņu burtu drukas aizliegums, un uzdrīkstēšanās rakstīt latgaliski ir liels izaicinājums, par kuru var saņemt bargu sodu. Ar šo zvanu saistīts arī kāds notikums II pasaules kara laikā. Kad varas iestādes izdod rīkojumu baznīcu zvanus nodot pārkausēšanai metālā armijas vajadzībām, nautrānieši šo zvanu, noslēptu siena vezumā, aizved un nogremdē Ludzas ezerā. Draudzes locekle Antoņina Kapača atceras: Lai gluobtu bazneicys lelū zvonu, Zaļmuižys zemnīks Andryvs Ruduks ar bruolānu nu Lozdu īlyka zvonu zyrga rotūs, viersā salyka labi daudz sīna, lai izaver kai sīna vazums, i brauc iz Ludzu ar mierki nūglobuot zvonu Lelejā Ludzys azarā. Ludzā jūs sagaida kaids paziņa, kas sūla pīzavērt, lai kaids zvonu nāatrūn. Sorgam tyka atvasts gastiņcs, lai lobuok veicās zvona pīzavieršonā. Frontei atsakuopūt i karam beidzūtīs, zvons nu Ludzys tyka atvasts atpakaļ i izlykts sovā vacajā vītā. Pēc citām ziņām, zvans esot bijis nogremdēts tuvējā Gailumu ezerā. Diez vai to vairs mūsdienās izdosies noskaidrot un vai tas ir tik svarīgi, taču būtiski ir tas, ka Ontons pēc kara tiek atvests atpakaļ, uzstādīts vecajā vietā un skan joprojām.
21. augustā plkst. 12:00, kad Nautrēnu Sv. Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīcā izskanēs ērģelnieces Ilonas Birģeles un sitaminstrumentu ansambļa Riga Percussion kopīgi veidotā unikālā un nedzirdētā latviešu kamermūzikas programma “Ritmu viļņi”, visiem interesentiem būs iespēja uzkāpt zvanu tornī un apskatīt zvanu.
Stiprinot sabiedrības nacionālo identitāti un atspoguļojot šobrīd pasaulē skarbo kara tēmu, koncertā "Ritmu viļņi" skanēs pasaulslavenās Amerikā dzīvojošās komponistes - jubilāres izcilās komponistes Lolitas Ritmanis mūzika no filmas "Dvēseļu putenis". Pārlikumu šim koncertu ciklam sadarbībā ar Ritmani ir radījusi komponiste Dzintra Kurme-Gedroica. Plašais sitaminstrumentu klāsts un ērģeļu tembru iespējas kopējā saspēlē rada dažādu raksturu un tēlu skaņu un ritmu laukus. Koncertā skanēs arī A. Vivaldi un J.S. Baha mūzikas pērles, un, protams, neiztrūks arī atraktīvs un jaudīgs bungu solo.
Ilona Birģele ir aktīvi koncertējoša un plaši atpazīstama latviešu ērģelniece, festivāla "Latvija - ērģeļu zeme" dibinātāja.
"Riga Percussion" ir četru sitaminstrumentālistu nesen izveidots ansamblis, tajā darbojas Virdžīnija Laube-Vītiņa, Mārtiņs Miļevskis, Normunds Everts un Valters Līcis. Visi ikdienā strādā profesionālajā orķestrī Rīga un ir ar lielu pieredzi, aktīvi darbojoties arī citos, dažādu mūzikas žanru projektos.
Ieeja koncertos bez maksas, par ziedojumiem.
Rakstā izmantoti materiāli no Antona Miglinieka grāmatas “Nautrēnu novads” (2001) un Andras Zubko-Melnes grāmatas “Nautrānu Romas katoļu draudze” (2014), biedrības mūzikas aktivitātēm “Pleno” informācija.
Informāciju apkopoja: Inga Vigule
Foto: Mārīte Zubko